Антропологічні виміри повсякдення ізоляції в романі Марлен Гаусгофер «За стіною» - Ісапчук, Юлія (Синопсис: текст, контекст, медіа, 2026)
Метою розвідки є висвітлення антропологічної специфіки поетики повсякдення в умовах ізоляції людини. Об’єктом дослідження є роман «За стіною» (Die Wand, 1963), найвідоміший текст австрійської письменниці Марлен Гаусгофер. Для досягнення мети досліджено феномен бар’єра та його усвідомлення, що проходить кілька етапів сприйняття (від стану первинної розгубленості до тотального ігнорування). Відстежено механізми пристосування жінки-оповідачки до нової реальності та способи комунікації з навколишнім світом. Акцентовано роль фауни для виживання анонімної нараторки на фізичному й ментальному рівнях. Методологічною базою дослідження стали принципи літературознавчої антропології, що включає позиціонування індивідуума за відсутності людей у світі рослин і тварин. Актуальність публікації пов’язана з (пере)прочитанням роману М. Гаусгофер у постпандемічний час із загрозою (пост)апокаліпсису для людства та відсутністю системного опрацювання її творчого доробку в українській германістиці. Результати дослідження засвідчують, що «За стіною» демонструє авторський інваріант адаптації людини до нового повсякдення в умовах (пост)апокаліпсису. Метафора стіни, локалізована в хронотопі австрійських Альп середини XX століття, допомагає письменниці позначити межі «цивілізація — природа» й «соціум — індивідуум». Ізоляція дає можливість переосмислити шаблонні взаємини в суспільстві, а також між людьми і тваринами. Тому перші стосунки підважуються й містять традиційну негативну конотацію в контексті соціальних ролей, другі — не протиставляються, проте отримують новий фокус із позиції комунікації партнерів. Поетика повсякдення з (ретроспективною) саморефлексією нараторки розкриває моделі пристосування живих істот, коли соціальні атрибути людини переоцінюються та формуються нові сенси буття. Перспективи подальшого вивчення «За стіною» М. Гаусгофер полягають у застосуванні порівняльного методу до роману в контексті літератури наукової фантастики (К. Саймак і С. Кінг).