Періодика Тернопілля кінця ХІХ — першої третини ХХ століття в журналістикознавчих і бібліографічних студіях - Решетуха, Тетяна; Кушнір, Оксана; Дащенко, Наталія; Поплавська, Наталія (Синопсис: текст, контекст, медіа, 2025)
У статті здійснено спробу впорядкувати історію осмислення пресодрукування на Тернопіллі на межі XIX–ХХ століть у тогочасних фахових студіях. Актуальність дослідження зумовлена потребою вивчення локальних видавничих процесів означеного періоду в контексті загальноукраїнських, особливо в умовах відсутності державності та функціювання української періодики в межах різних політичних утворень. Мета статті — упорядкувати історію осмислення пресодрукування Тернопільщини в журналістикознавчих і бібліографічних студіях XIX — першої третини ХХ століття, що передбачає систематизацію і критичний аналіз джерел про українськомовні періодичні видання. Методологія дослідження ґрунтується на міждисциплінарному підході, який поєднує історико-бібліографічний аналіз, компаративні студії та контент-аналіз джерел. Основу становить аналіз бібліографічних покажчиків, енциклопедичних публікацій, періодичних видань, а також праць дослідників української журналістики та краєзнавців. Застосовано елементи джерелознавчого підходу для виявлення і залучення маловідомих або забутих джерел інформації. У результаті аналізу встановлено, що перші систематизовані згадки про українську пресу Тернопілля з’являються в працях І. Левицького (початок ХХ століття), продовжуються у 20–30-х роках ХХ століття в наукових розвідках І. Калиновича, І. Кревецького, В. Ігнатієнка, А. Животка та мають важливе значення для вивчення регіонального пресового ландшафту. Значний внесок у бібліографування зробили також закордонні науковці, зокрема Є. Місило та М. Мартинюк, а в новітній період — Науково-дослідний інститут пресознавства ЛННБУ ім. В. Стефаника, зокрема завдяки працям М. Галушко, І. Павлюка, О. Дроздовської та інших. Особливу цінність становлять джерела, які включають маловідомі видання та інформацію про видавничі ініціативи в малих містах і селищах краю. Дослідження також підкреслює проблему неповноти бібліографічних даних та виклики, пов’язані з розрізненістю джерел, відсутністю належного фахового інтересу й ідеологічними обмеженнями радянського періоду.