Цитата як засіб інтертекстуального зв’язку, її класифікація: На матеріалі романістики Василя Слапчука - Іванюш, Ірина (Синопсис: текст, контекст, медіа, 2025)
Предметом дослідження є цитата в постмодерному художньому дискурсі — найпоширеніший і найбільш часто вживаний засіб інтертекстуального зв’язку між метатекстом та прототекстом. Чи можна поставити стильовий еклектизм поряд із іншими ознаками постмодерного дискурсу? Вважаємо, що так, адже проза, а саме романістика Василя Слапчука цьому яскравий приклад: паралельно з художнім наративом спостерігаємо екскурси в історію літератури, психологію творчості, основи вірувань з різних релігій, публіцистичні відступи, науково-популярні фрагменти. Цитата є не лише мостом від тексту до тексту, але й способом трансформації мовного матеріалу, вона виконує також текстотворчу, смислотворчу, експресивну функції. Мета роботи — дати всебічну оцінку такому явищу інтертекстуальності, як цитата, провести системний аналіз робіт, присвячених цій темі, запропонувати виведену класифікацію, проілюструвати прикладами з текстів об’єкта дослідження, розкрити змістотворчу, смислотворчу, експресивну, виокремлювальну та інші функції цього засобу інтертекстуальності. Ще одним завданням дослідження є розкриття способів мовної трансформації цитати, визначення ролі фраз із прецедентних текстів, використаних у художньому тексті, встановлення взаємозв’язку цитати з іншими концепціями інтертекстуальності, зокрема «тексту в тексті». Об’єктом дослідження став увесь дискурс великої прози Василя Слачува — романи «Дикі квіти» (2003), «Осінь за щокою» (2007), автокоментар «Книга забуття» (2013), «Та сама курява дороги» (2015), цитатник «Роман & Роман» (2019), фентезі «Потоптана трава небес» (2021). У результаті дослідження на основі деяких класифікацій попередників, які відтворювали типологічне різноманіття цитат лише частково, використавши математичний метод комбінаторики, та за допомогою аналізу мовного матеріалу предмета дослідження було виведено 5 основних типів цитат у художньому мовленні романістики В. Слапчука та оцінено їхнє мовне вираження і художньо-естетичні завдання. Для дослідження використано загальнонаукові методи: дискриптивний і комбінаторний.