Метафора в науково-популярному медіадискурсі (на матеріалі ресурсів National Geographic) - Velykoroda, Yuriy; Vasylyshyn, Marta (Синопсис: текст, контекст, медіа, 2020)
Стаття присвячена дослідженню концептуальної метафори в медійному дискурсі на основі англомовних текстів на науково-популярну тематику. Матеріалом статті стали тексти з ресурсів National Geographic за 2016–2020 рр., зокрема з журналу Національного географічного товариства США та телеканалу Nat Geo Wild на історичну, екологічну, природознавчу, анімалістичну та географічну тематику. Метою дослідження є визначення типів концептуальних метафор за теорією А. Чудінова та з’ясування домінантних тенденцій їх функціонування. Для досягнення мети застосовувався метод концептуального аналізу при визначенні концептуальних моделей і їх класифікації за типами. Незважаючи на не цілком визначений статус науково-популярного жанру та його місце у структурі медійного чи наукового дискурсу, дослідники сходяться на думці, що ці тексти характеризуються спрощеною подачею наукового матеріалу, який буде зрозумілий непідготовленій авдиторії, та вживанням стилістичних засобів для увиразнення тексту. У результаті дослідження визначено, що всі чотири типи метафоричних схем функціонують у медійних текстах на науково-популярну тематику: антропоморфні, природоморфні, соціоморфні та артефактні метафори. Найбільш представленими виявилися соціоморфні та артефактні метафори. Вживаючи соціоморфні метафори, автори науково-популярних текстів порівнюють явища природи із суспільними відносинами між людьми. Зокрема, поведінка представників тваринного світу порівнюється із військовою, спортивною чи професійною діяльністю людини. Найбільш представленими виявилися артефактні метафори, при вживанні яких проводяться паралелі між тим, як функціонують представники тваринного світу чи як відбуваються явища природи, та тим, як працюють більш звичні й зрозумілі для людини артефакти. Найбільш домінантною серед них виявилася метафора зі сферою-джерелом «механізм», яка проєктується на такі сфери, як «явище природи», «представник тваринного світу» тощо. Окрім цієї сфери-джерела серед артефактних метафор також визначалися домени предметів гардеробу, продуктів харчування та метафора будинку. Вживання відносно незначної кількості антропоморфних і природоморфних метафор викликане тенденцією використання доменів з несуміжних сфер для осмислення явищ природи. Практичним значенням статті вважаємо те, що її результати сприяють кращому розумінню особливостей функціонування текстів науково-популярного жанру. Перспективами подальших розвідок є дослідження інших лінгво-когнітивних ознак таких текстів, зокрема вживання концептуальних метонімій, а також дослідження інших засобів створення стилістичної виразності в цих текстах.