Інформаційна структура дипломатичних промов Ради Безпеки ООН у січні — лютому 2025 року - Гольцева, Марія (Синопсис: текст, контекст, медіа, 2025)
Предметом статті постає інформаційна структура дипломатичних промов у Раді Безпеки ООН у січні — лютому 2025 року, що розглядається в розрізі впливу на результати обговорюваних питань із зосередженням уваги і на нейтральних / формальних промовах, і на тих, що містять неточності або альтернативні наративи. Дослідження аналізує корпус дипломатичних промов за допомогою інструменту Sketch Engine задля виявлення тематичних дихотомій, риторичних стратегій і дискурсивних маркерів. Таким чином, використано кількісний та якісний методологічні підходи для виявлення структури промов і тематичних акцентів. Стаття є актуальною, оскільки демонструє прямий вплив тематики промов та інформаційної структури дипломатичного дискурсу на результати в дипломатії, підкреслюючи, як мова формує консенсус і процеси прийняття міжнародних рішень. Ця розвідка має на меті з’ясувати, як інформаційна структура дипломатичних промов може вплинути на результати обговорюваних питань у випадках, коли: 1) промови є нейтральними та формальними (378 промов); 2) промови містять ознаки неточності, підтримують альтернативний перебіг подій (59 промов). Що загальніша обговорювана тема, то вищі шанси на формально-нейтральну промову. Отже, тематика дипломатичних промов безпосередньо впливає на саму промову: що буде сказано, як це буде сказано, навіщо саме цю інформацію надають, яку деталь представлять присутнім тощо. Щодо дипломатичних тем продемонстровано набір концептуально-семантичних комплементарних антонімів — понять «добро» і «зло», які, своєю чергою, розкривають питання дихотомії обговорюваних тем у всіх дипломатичних промовах, а також можуть впливати на остаточні рішення РБ ООН. Розглянуто частотність обговорюваних тем. Після аналізу зібраного корпусу за допомогою Sketch Engine виявлено, що найпоширеніша дихотомія — мир (1090 випадків) vs війна (352 випадки), а допомога (0 випадків) vs перешкоджання (0 випадків) є найслабшою парою опозиції концептуально-семантичних концептів good vs bad, і її не згадували під час дипломатичних переговорів РБ ООН у січні — лютому 2025 року. Основна увага приділяється риторичним стратегіям і тактикам, дискурсивним маркерам, які використовує мовець для переконання присутніх. Врешті-решт результати демонструють, що інформаційна структура дипломатичного дискурсу РБ ООН не лише відображає загальні тенденції міжнародних переговорів, а й служить каталізатором для формування загального консенсусу та колективних дій на світовій арені. Доведено, що середньостатистична дипломатична промова складається з: 1) протокольної формули; 2) смислового ядра; 3) аргументаційної частини; 4) викладу фактів; 5) завершальної частини, яка може містити вдячність / комплімент / звинувачення / настанову до подальшого розгляду питання тощо. Також показано, як зміна тону, акцентів і тематичної організації промов може розкривати наміри учасників дипломатичних засідань РБ ООН. Новизна дослідження полягає в іншому погляді на частотність і характер концептуально-семантичних опозицій у цьогорічних промовах РБ ООН, при цьому відбувається системний опис композиційної структури типової дипломатичної промови, надаючи нові інсайти щодо переконливих та організаційних особливостей сучасного дипломатичного дискурсу.